View
442
Download
1
Category
Preview:
Citation preview
MAPA 14 (15 models)
GUERRA DEL MARROC
MAPES PAU HISTÒRIA D’ESPANYA
Illes Balears 2013-14 Història d’Espanya
IES Ramon Llull (Palma)
Maria Assumpció Granero Cueves
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (B3-T1)
ACTIVITAT PAU: Lectura de mapa sobre la guerra del Marroc (Barranco del Lobo, Annual, Alhucemas, Ceuta, Melilla). PAU: juny 2010, opció B; PAU: setembre 2012, opció A
(mateix mapa selectivitat 2012)
ALERTA!!! El comentari d’aquest MAPA 14 abasta diferents etapes de la crisi de la
Restauració, o sigui, del regnat d’Alfons XIII.
Feu una petita introducció del context en el canvi de segle, a continuació abordeu el
comentari a partir del punt: 10.2.8.- INICI DEL CONFLICTE COLONIAL, és a dir, quan
l’exèrcit espanyol fou derrotat a prop de Melilla, en el Barranco del Lobo (1909) per les
cabiles rifenyes, que va dur al govern d’Antoni Maura a mobilitzar els reservistes i, com a
conseqüència, a la SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (punt 10.4.1.- LA CRISI DE
1909), per continuar el comentari endinsant-vos en el punt 10.5.3.- EL CONFLICTE
COLONIAL DE LA GUERRA DEL MARROC: ANNUAL (el desastre d’Annual de 1921,
derrota de l’exèrcit espanyol del general Silvestre), que va aprofundir més en la
DESCOMPOSICIÓ DEL SISTEMA (punt 10.5.), perquè el comentari d’aquest mapa és un
dels punts importants, que durà a la DICTADURA DE PRIMO DE RIVERA (punt 10.6.), i
dins el primer període de DICTADURA MILITAR de Miguel Primo de Rivera (setembre
1923-setembre 1925), durà a l’èxit francès i espanyol del desembarcament a la badia
d’Alhucemas (1925). Cinc anys després, i posterior al segon període de DICTADURA
CIVIL DE RIVERA (DIRECTORI CIVIL, setembre 1925-gener 1930), el rei Alfons XIII tracta
de salvar la monarquia (Damaso Berenguer, Almirall Aznar), però en abril de 1931,
esdevé la SEGONA REPÚBLICA ESPANYOLA.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (B3-T1)
ACTIVITAT PAU: Lectura de mapa sobre la guerra del Marroc (Barranco del Lobo, Annual, Alhucemas, Ceuta, Melilla). PAU: juny 2010, opció B; PAU: setembre 2012, opció A
(mateix mapa selectivitat 2012)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 1.- INTRODUCCIÓ. CRISI REGNAT ALFONS XIII
(feu un resum introductori d’aquest punt)
Vàries foren les causes que conduïren a la fi del regnat d’Alfons XIII.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 1.- INTRODUCCIÓ. CRISI REGNAT ALFONS XIII
Vàries foren les causes que conduïren a la fi del regnat d’Alfons XIII.
1.- INTRODUCCIÓ. CRISI REGNAT ALFONS XIII
El desastre de 1898 va produir una commoció general al país. Com a
conseqüència, el règim de la Restauració va entrar en una nova fase, que ve
marcada per l’arribada al tron d’Alfons XIII en complir la majoria d’edat (en
maig de l’any 1902 tenia 16 anys), i que va acabar en 1931 amb la caiguda de la
monarquia i la proclamació de la Segona República.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
Antonio Cánovas del Castillo
(líder conservador)
Emilio Castelar Práxedes Mateo Sagasta
(líder liberal)
Francisco Silvela
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 1.- INTRODUCCIÓ. CRISI REGNAT ALFONS XIII
En el context en què Alfons XIII fou coronat, entre 1897 i 1905, es va produir un canvi generacional
a la política espanyola, una renovació de lideratge dintre dels partits dinàstics, perquè moren els
protagonistes polítics de la primera etapa de la Restauració: Cànovas, Sagasta, Castelar i, després,
Silvela.
Antoni Maura
(Partit Conservador)
José Canalejas
(Partit Liberal)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 1.- INTRODUCCIÓ. CRISI REGNAT ALFONS XIII
Entre el 1898 i el 1912, els nous i principals dirigents del moment, el conservador Antoni Maura i el
liberal José Canajelas, van intentar una modernització del sistema des de dins (regeneracionisme).
José Canalejas
(Partit Liberal)
Antoni Maura
(Partit Conservador) Alfons XIII
1.- INTRODUCCIÓ. CRISI REGNAT ALFONS XIII
Però a partir de 1912, la contínua decadència i la fragmentació del règim van provocar un
enfortiment de l’oposició, dels nous moviments socials: republicanisme, obrerisme, nacionalisme,
que havien irromput en la vida política espanyola.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 1.- INTRODUCCIÓ. CRISI REGNAT ALFONS XIII
El problema colonial del Marroc i
l’impacte de la Gran Guerra (1914-1918)
van agreujar els conflictes, que van
esclatar amb els esdeveniments
revolucionaris de 1917. La incapacitat del
sistema de la Restauració per renovar-se i
democratitzar-se va propiciar la solució
militar i, en 1923, el cop d’Estat de Primo
de Rivera va originar una dictadura fins el
1930. El compromís de la monarquia amb
el nou règim va desembocar en la seva
caiguda l’abril de 1931.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 2.- CONTEXT HISTÒRIC. EXPANSIÓ COLONIA (tot)
Perdudes les colònies ultramarines en 1898 (Cuba, Puerto Rico i Filipines), la política colonial
espanyola es va centrar al Marroc.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 2.- CONTEXT HISTÒRIC. EXPANSIÓ COLONIAL
Al Marroc es va iniciar la crisi del sistema de la Restauració, que durà a la Setmana Tràgica de
Barcelona (1909), a la Guerra del Marroc i a la decadència (posterior desastre d’Annual en 1921).
2.- CONTEXT HISTÒRIC. EXPANSIÓ COLONIAL
Espanya tenia, al nord d’Àfrica, dues ciutats des de finals del segle XV (Melilla, 1497, i Ceuta, 1580)
i el problema no fa referència, en concret, a aquests ciutats, sinó al domini del territori del protectorat.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 1) (mateix mapa selectivitat 2012)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 2)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 2.- CONTEXT HISTÒRIC. EXPANSIÓ
COLONIAL
Durant el segle XIX, comencen les disputes
entre les potències europees per repartir-se
el territori africà, és el moment de la
segona Revolució Industrial i de l’etapa de
l’Imperialisme.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 3)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
(model 4)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 2.- CONTEXT HISTÒRIC. EXPANSIÓ COLONIAL
El Marroc s’havia de repartir entre Espanya i França i, l’any 1906, es va celebrar la Conferència
d’Algeciras (per acabar amb les apetències d’Alemanya, després que l’emperador Guillem II fes un
discurs a favor del soldà marroquí i la independència d’aquest territori).
Conferència d’Algeciras (1906) on es
va acordar l’establiment d’un
protectorat francoespanyol en el
Marroc, ratificat pel Tractat
hispanofrancés de 1912: la part
occidental seria el protectorat francès i
Espanya aconsegueix la part oriental, és
a dir, una franja al nord (el territori del
Rif), i la zona atlàntica com a
protectorat espanyol (Tarfaya).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 5)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 6)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 2.- CONTEXT HISTÒRIC. EXPANSIÓ COLONIAL
El protectorat espanyol consistia en dos territoris de l’actual Marroc: la zona del nord de Marroc, que
inclou les regions del Rif i Yebala, que tenen com a frontera nord, les ciutats espanyoles (Ceuta i
Melilla) i el condomini internacional de la ciutat de Tánger; tant al sud com a l’est, limita amb el
protectorat francès de Marroc. A la zona sud estava Tarfaya, que limitava al sud-oest amb el Sahara i al
nord tenia el riu Draa com a frontera.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 7)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 5) 2.- CONTEXT
HISTÒRIC.
EXPANSIÓ COLONIAL
A la zona sud estava
Tarfaya, que limitava al
sud-oest amb el Sahara i al
nord tenia el riu Draa com
a frontera.
Des de final segle XIX,
també controlava Sidi Ifni
i Rio de Oro, que era un
territori dintre del Sahara
espanyol, la capital del
qual era Villa Cisneros, tot
i que l’ocupació efectiva
de l’interior d’aquest
territori no es va realitzar
fins el 1934.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 3.- INICI DEL CONFLICTE. GUERRA DE MELILLA: BARRANCO DEL LOBO (1909) (tot)
L’objectiu era explotar econòmicament la zona (mines de ferro del Rif, inversions en ferrocarrils, etc.)
i restaurar el prestigi de l’exèrcit després del “desastre del 98” i, així, aconseguir que Espanya es
tornés a convertir en una potència colonial.
Però de moment l’ocupació
d’aquests territoris no es va
fer efectiva, tot i que a partir
de l’any 1909 el procés es va
accelerar, perquè les tribus
rifenyes de berbers de la zona
s’organitzaren militarment
en cabiles i feren front a la
invasió espanyola: un exèrcit
espanyol va ser atacat per
sorpresa i derrotat, a la batalla
del “Barranco del Lobo”,
mentre feia un reconeixement
del territori, cosa que posa en
perill Melilla.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 8)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 3.- INICI DEL CONFLICTE. GUERRA DE MELILLA: BARRANCO DEL LOBO (1909)
L’any 1909, les tribus rifenyes de berbers, organitzades militarment en cabiles, ataquen per sorpresa
i derroten a un exèrcit espanyol al “Barranco del Lobo”, mentre feia un reconeixement del territori,
cosa que posa en perill Melilla. Varen morir uns 1200 soldats espanyols.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
3.- INICI DEL CONFLICTE. GUERRA DE MELILLA:
BARRANCO DEL LOBO (1909)
L’any 1909, les tribus rifenyes de berbers, organitzades
militarment en cabiles, ataquen per sorpresa i derroten a un
exèrcit espanyol al “Barranco del Lobo”, mentre feia un
reconeixement del territori, cosa que posa en perill Melilla.
Varen morir uns 1200 soldats espanyols.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 9)
Continua a l’apartat de la SETMANA TRÀGICA i en el punt de DESCOMPOSICIÓ DEL SISTEMA I
LA GUERRA DEL MARROC, perquè és un dels punts importants.
Fins aquí, he fet la introducció al comentari del MAPA 14: Lectura de mapa sobre la guerra del
Marroc: Barranco del Lobo (1909), Annual (1921), Alhucemas (1925). B3-T1. PAU: juny 2010,
opció B; PAU: setembre 2012, opció A.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 9)
Antoni Maura
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de
1909) (resum, esmenteu aquesta conseqüència)
Per fer front als avanços dels
rifenys, el president del govern,
Antoni Maura, va mobilitzar a
la guerra els reservistes, aquells
que ja havien fet el servei militar
i que no havien estat cridats per
l’exèrcit (molts d’ells ja casats i
amb fills), que havien
d’embarcar a Barcelona (1909).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Aquest fet agreuja l’antimilitarisme i l’anticlericalisme, i provoca una important protesta popular, que
va tenir el suport d’anarquistes, socialistes i republicans. Comença la revolució: és la Setmana Tràgica
de Barcelona (26-31 juliol – agost de 1909).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Comença la revolució: és la Setmana Tràgica de Barcelona (26-31 juliol – agost de 1909).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Tota Barcelona es va veure immersa en una revolta popular més o menys espontània.
Antoni Maura
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
La tasca de govern de Maura es va interrompre per la SETMANA TRÀGICA, el juliol 1909,
deguda a la derrota de l’exèrcit espanyol a la frontera de Melilla (Barranco del Lobo, 1909), que
provocà en el poble una vaga de protesta declarada el dia 26.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Reservistes i anarquistes fan barricades per tota la ciutat, incidents al carrer, enfrontament amb les
forces d’ordre públic, atacs i incendis d’entitats catòliques (esglésies i convents).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Reservistes i anarquistes fan barricades per tota la ciutat, incidents al carrer, enfrontament amb les
forces d’ordre públic, atacs i incendis d’entitats catòliques (esglésies i convents).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Reservistes i anarquistes fan barricades per tota la ciutat, incidents al carrer, enfrontament amb les
forces d’ordre públic, atacs i incendis d’entitats catòliques (esglésies i convents).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Reservistes i anarquistes fan barricades per tota la ciutat, incidents al carrer, enfrontament amb les
forces d’ordre públic, atacs i incendis d’entitats catòliques (esglésies i convents).
4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
L’exèrcit ha d’intervenir i el govern hi envià tropes de València i Saragossa, controlant la situació el
dia 31. La revolta acabà amb la declaració d’estat de guerra per part del govern i la duríssima
intervenció de l’exèrcit front a un moviment insurreccional radicalitzat i poc organitzat.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
La repressió posterior fou extrema, sobretot contra el moviment anarquista, entre ells el famós
pedagog lliurepensador i fundador de l’Escola Moderna laica, Francesc Ferrer i Guàrdia.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
L’exèrcit ha d’intervenir i el govern hi
envià tropes de València i Saragossa,
controlant la situació el dia 31. La
revolta acabà amb la declaració d’estat
de guerra per part del govern i la
duríssima intervenció de l’exèrcit front
a un moviment insurreccional
radicalitzat i poc organitzat.
La repressió posterior fou
extrema, sobretot contra el
moviment anarquista, entre ells
el famós pedagog lliurepensador i
fundador de l’Escola Moderna
laica, Francesc Ferrer i
Guàrdia.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
La repressió posterior fou extrema, sobretot contra el moviment anarquista, entre ells el famós
pedagog lliurepensador i fundador de l’Escola Moderna laica, Francesc Ferrer i Guàrdia.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
La repressió posterior fou extrema, sobretot contra el moviment anarquista, entre ells el famós
pedagog lliurepensador i fundador de l’Escola Moderna laica, Francesc Ferrer i Guàrdia.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
La repressió posterior fou extrema, sobretot contra el moviment anarquista, entre ells el famós
pedagog lliurepensador i fundador de l’Escola Moderna laica, Francesc Ferrer i Guàrdia.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
La repressió posterior fou extrema, sobretot contra el moviment anarquista, entre ells el famós
pedagog lliurepensador i fundador de l’Escola Moderna laica, Francesc Ferrer i Guàrdia.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
La repressió posterior fou extrema, sobretot contra el moviment anarquista, entre ells el famós
pedagog lliurepensador i fundador de l’Escola Moderna laica, Francesc Ferrer i Guàrdia.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Entre les CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES DE LA SETMANA TRÀGICA:
Es produeix el trencament del PACTE DEL PARDO (acord de 24-XI-1885, entre Cánovas i Sagasta,
per donar suport a la regent Maria Cristina, prenyada del futur Alfons XIII, i garantir la continuïtat de la
monarquia); ara els liberals de José Canalejas i Segismundo Moret s’uneixen als partits d’esquerres
no dinàstics, exigint la dimissió de Maura amb suport de la premsa.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Entre les CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES DE LA SETMANA TRÀGICA:
Comença la campanya: “MAURA NO!” Que finalment acabarà amb la dimissió del polític mallorquí.
Francesc Ferrer i Guàrdia
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Entre les CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES DE LA SETMANA TRÀGICA:
Comença la campanya: “MAURA NO!” Que finalment acabarà amb la dimissió del polític mallorquí.
Antoni Maura
Segismundo Moret
José Canalejas
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Davant les pressions exteriors i interiors, Alfons XIII dissol les Corts i crida als
liberals per a formar govern, primer Segismundo Moret i després Canalejas.
Entre les CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES DE LA SETMANA TRÀGICA:
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
Canalejas destaca per una àmplia tasca legislativa. També impulsà l’ocupació del protectorat del
Marroc, que culmina l’any 1911 amb l’ocupació de Larache.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 10)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
L’any 1912, Canalejas fou assassinat d’un tir en el clatell a la Puerta del Sol de Madrid per un
anarquista.
4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 4.- SETMANA TRÀGICA DE BARCELONA (juliol - agost de 1909)
L’any 1912, Canalejas fou assassinat d’un tir en el clatell a la Puerta del Sol de Madrid per un
anarquista.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 5.- DE LA SETMANA TRÀGICA AL DESASTRE D’ANNUAL (1909-1021) (tot)
Després de la Setmana Tràgica (1909), sobretot a partir de 1911, Espanya i França decideixen
intervenir i ocupar el territori militarment; els francesos ocupen fins a la important ciutat de Fez i
els espanyols fins a Larache (ciutat portuària situada al nord-oest del Marroc, Canalejas), que eren
dues ciutats properes, quedant establerta la frontera entre els dos protectorats.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 7)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 5.- DE LA SETMANA TRÀGICA AL DESASTRE D’ANNUAL (1909-1021)
Així, l’exèrcit espanyol havia aconseguit assegurar les seves fortificacions i es posaren en explotació
les mines al Marroc: la situació serà més o menys estable i sense problemes greus fins acabar la
Primera Guerra Mundial.
Abd-el-Krim
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 5.- DE LA SETMANA TRÀGICA AL DESASTRE D’ANNUAL (1909-1021)
L’ocupació del territori va ser molt complicada per una raó: Abd-el-Krim, que amb els seus homes
feien incursions pels dos protectorats atacant-los, sobretot al d’Espanya.
Però en acabar la IGM, tres causes provocaran la tornada a una guerra oberta al Marroc:
1) La por espanyola a què França intentí ampliar el seu territori al Marroc.
2) L’augment del nacionalisme rifeny (amb Abd-el-Krim al cap de les cabiles). I...
3) La venda d’armes a baix preu en acabar el conflicte mundial.
Govern de concentració nacional presidit per Maura en 1918
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 6.- EL COLAPSE DEL GOVERNS (opcional)
La situació del moment és de crisi institucional, perquè en cinc
anys (1918-23) es van succeir 10 governs diferents.
Els partits dinàstics estan dividits (lluites pel poder). La
inestabilitat política (protestes socials i dels militars) du a la
suspensió de les garanties constitucionals i a formar governs de
concentració.
Presidents del Govern d’Espanya entre 1903 i 1922
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 6.- EL COLAPSE DEL GOVERNS
El fracàs dels governs de concentració suposà la tornada al torn: els conservadors van governar
entre 1919 i 1922 (assassinat d’Eduardo Dato en 1921 inclòs) i els liberals en 1923.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 6.- EL COLAPSE DEL GOVERNS
Davant la crisi institucional, l’exèrcit intervé cada vegada més en política, reprimeix els intents
revolucionaris i es presenta com l’únic capaç de salvar a la monarquia d’un sistema polític corrupte i
incapaç de solucionar els problemes (preparació de colps d’estat).
Intensa agitació social: Trienni Bolxevic a Andalusia (1918-21), pistolerisme a Catalunya (1917-23).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 6.- EL COLAPSE DEL GOVERNS
Intensa agitació social: Trienni Bolxevic a Andalusia (1918-21), pistolerisme a Catalunya (1917-23).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 6.- EL COLAPSE DEL GOVERNS
Intensa agitació social: Vaga a La Canadenca (1919),
a Barcelona, tancament d’empreses o lockout,
repressió i pistolerisme (1916-23).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 6.- EL COLAPSE DEL GOVERNS
Intensa agitació social: Pistolerisme (1916-23), més de 800 atemptats i 226 morts, entre ells dirigents
dels sindicats obrers com Salvador Seguí (el Noi del Sucre, 1923), i el president Eduardo Dato
assassinat per militants cenetistes el 1921.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 6.- EL COLAPSE DEL GOVERNS
Intensa agitació social: Pistolerisme (1916-23), més de 800 atemptats i 226 morts, entre ells dirigents
dels sindicats obrers com Salvador Seguí (el Noi del Sucre, 1923), i el president Eduardo Dato
assassinat per militants cenetistes el 1921.
Assassinat d’Eduardo Dato
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 6.- EL COLAPSE DEL GOVERNS
Assassinat d’Eduardo Dato en 1921.
Assassinat d’Eduardo Dato
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 6.- EL COLAPSE DEL GOVERNS
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 6.- EL COLAPSE DEL GOVERNS
Espanya visqué fins 1922 en un permanent estat d’excepció (el govern ajuda a la patronal a reprimir
les protestes obreres). El govern nomena al general Martinez Anido governador civil de Barcelona:
protegeix els pistolers de la patronal, du a terme una duríssima repressió contra els sindicalistes i
posa en pràctica la Llei de fugues (la policia pot disparar contra els detinguts si intenten fugir).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921) (tot)
En la GUERRA DEL MARROC cal destacar dos fets importants:
el DESASTRE D’ANNUAL (1921) i el DESEMBARCAMENT a la badia d’ALHUCEMAS (1925,
aquest segon durant el Directori militar de Primo de Rivera).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 2)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 8)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
General Silvestre
A començament de 1920, a la zona oriental del protectorat espanyol del
Marroc, al voltant de Melilla, les tribus rifenyes hostilitzaven l’exèrcit
espanyol permanentment. En 1921, es van intentar unes quantes operacions
per controlar els rebels.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 11)
General Berenguer General Silvestre
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
El general Berenguer va aconseguir el seu objectiu (ocupar tota la zona occidental del Yebala), però
el general Silvestre, que havia d’ocupar, des de Melilla, tota la zona del Rif oriental, es va veure
sorprès a Annual per l’atac d’Abd-el-Krim.
7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El govern i l’exèrcit dissenyaren una estratègia militar per ocupar de forma efectiva tot el nord del
Marroc i acabar amb les cabiles rifenyes; així, des de Tànger i Ceuta el general Berenguer
ocuparia tota la zona occidental (Yebala), mentre que per dirigir l’exèrcit de la zona oriental es va
nomenar al general Silvestre, relacionat amb el rei Alfons XIII i partidari d’atacar les cabiles
rifenyes.
General Berenguer General Silvestre
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
General Berenguer General Silvestre
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El general Berenguer va aconseguir el seu objectiu (ocupar tota la zona occidental del Yebala), però
el general Silvestre, que havia d’ocupar, des de Melilla, tota la zona del Rif oriental, es va veure
sorprès a Annual per l’atac d’Abd-el-Krim.
És el que es coneix com el DESASTRE D’ANNUAL (1921).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El general Silvestre va iniciar una ofensiva cap a l’interior del territori, que
va acabar amb un veritable desastre; sortí amb 15.000 soldats de Melilla a
perseguir a Abd-el-Krim, que estava a pocs km de Melilla. Tot era una
trampa. Quan les tropes espanyoles, mal preparades, pitjor organitzades i
sense cap motivació, estaven a punt d’arribar fins on era Abd-el-Krim, foren
emboscades per les tribus rifenyes, que varen massacrar els espanyols i
aquests van haver de fugir en desbandada.
General Silvestre
Abd-el-Krim
General Silvestre
Abd-el-Krim
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
Es van produir més de 13.000 baixes (incloent la de Silvestre), la
major desfeta d’un exèrcit espanyol en segles.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
L’enfrontament va anar així: Les tropes de les tribus del Rif es mostraren davant de l’exèrcit espanyol,
comanat pel general Silvestre, i aquest va manar seguir-les, i seguint i seguint, estirant i estirant, varen
perdre el contacte amb la reraguarda (amb Melilla), caient a la trampa dels africans.
General Silvestre
Abd-el-Krim
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
L’any 1921, es produeix el DESASTRE D’ANNUAL.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 12)
Abd-el-Krim General Silvestre
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
Es van produir més de 13.000 baixes (incloent la de Silvestre), la major desfeta d’un exèrcit espanyol
en segles.
General Berenguer General Silvestre
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
1.- El govern va dimitir i es va formar un govern de concentració presidit per Maura (1921).
Després vindrà la dictadura de Miguel Primo de Rivera (13 de setembre de 1923).
Presidents del Govern d’Espanya entre 1903 i 1922
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
1.- El govern va dimitir i es va formar un govern de concentració presidit per Maura (1921).
Després vindrà la dictadura de Miguel Primo de Rivera (13 de setembre de 1923).
Presidents del Govern d’Espanya entre 1903 i 1922
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
1.- El govern va dimitir i es va formar un govern de concentració presidit per Maura (1921).
Després vindrà la dictadura de Miguel Primo de Rivera (13 de setembre de 1923).
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
2.- Espanya perd part del seu protectorat i queda molt reduïda la zona est del territori ocupat.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 11)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
3.- Les notícies del desastre d’Annual van donar lloc a fortes protestes a la premsa i al carrer, exigint
responsabilitats, mentre els militars i els polítics es tiraven les culpes mútuament.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
4.- Bona part de l’opinió pública demana la retirada del Marroc.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
El general Juan Picasso.
Tot havia començat el 17
de juliol de l’any anterior,
quan les tropes rifenyes
de vàries “harkas”
comandades per Abd-el-
Krim atacaren i ...
General Silvestre
General Juan Picasso
5.- Es va obrir una investigació parlamentària per esbrinar que havia passat
i depurar les responsabilitats per aquest desastre. Els parlamentaris
elaboraren un informe, conegut com expedient Picasso.
General Silvestre Alfons XIII
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
5.- Durant l’elaboració de l’informe,
republicans i socialistes demanaren
que es castigui durament els
responsables, incloent la cúpula
militar al Marroc i el propi Alfons
XIII, el qual sembla que havia donat
personalment ordres d’avançar a
Silvestre, en contra de l’opinió
d’alguns caps militars de l’Estat Major.
General Juan Picasso
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
General Silvestre Alfons XIII
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
6.- Les responsabilitats esquitaven, fins i tot, a Alfons
XIII, perquè Silvestre va demanar permís per atacar i
el rei li donà el vist i plau, enviant-li un telegrama que
concisament deia: “Olé los hombres”, enviant a morir a
unes tropes encara no ben preparades. Sembla que
l’informe Picasso deia que l’expedició havia estat
demanada pel mateix Alfons XIII.
Alfons XIII i Primo de Rivera
Primo de Rivera
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
6.- La investigació parlamentària obrirà una enorme crisi política i militar i l’expedient Picasso no
arribarà mai a les Corts, ja que uns dies abans de ser presentat, els militars ho van impedir: Primo de
Rivera, amb el consentiment del rei Alfons XIII, donà un colp d’estat, es proclamà dictador (13 de
setembre de 1923) i acaba amb el sistema liberal canovista, les Corts es tancaren, l’expedient o
l’informe desaparegué misteriosament i mai es va saber res més.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 7.- CONFLICTE COLONIAL DEL MARROC: ANNUAL (1921)
El DESASTRE D’ANNUAL (1921) va tenir CONSEQÜÈNCIES POLÍTIQUES a Espanya:
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 8.- OCUPACIÓ I PACIFICACIÓ DEL MARROC: ALHUCEMAS (1925) (tot)
El DESEMBARCAMENT a la badia d’ALHUCEMAS (1925).
Un dels PRINCIPALS PROBLEMES de la dictadura de Primo de Rivera segueix sent MARROC.
La dictadura de
Primo es divideix
en DUES ETAPES:
El Directori militar (1923-1925). Tots els ministres d’aquest govern
són, exclusivament, militars.
El Directori civil (1925-1930). Ara el govern dictatorial va incloure
entre els ministres personalitats civils, com José Calvo Sotelo (a
Hisenda), i Eduardo Aunós (al Ministeri de Treball), tot i que el pes
dels militars va continuar sent important i el règim no va abandonar
el seu caràcter totalitari.
8.- OCUPACIÓ I PACIFICACIÓ DEL MARROC: ALHUCEMAS (1925)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
Miguel Primo de Rivera
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
Durant la primera etapa de la dictadura (Directori militar) el
conflicte del Marroc va centrat l’interès de Primo de Rivera, que va
assumir personalment l’Alt Comissionat del Marroc el 1924.
8.- OCUPACIÓ I PACIFICACIÓ DEL MARROC: ALHUCEMAS (1925)
Directori militar (de setembre de 1923 a setembre de 1925)
Miguel Primo de Rivera
General Sanjurjo
La sublevació de les cabiles rifenyes continua i s’estén a la zona
del protectorat francès.
L’any següent, 1925, França i Espanya decideixen actuar
conjuntament i Primo de Rivera dissenya l’operatiu militar del
Desembarcament d'Alhucemas (1925), que dirigí el general
Sanjurjo.
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 8.- OCUPACIÓ I PACIFICACIÓ DEL MARROC: ALHUCEMAS (1925)
Directori militar (de setembre de 1923 a setembre de 1925)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 8.- OCUPACIÓ I PACIFICACIÓ DEL MARROC: ALHUCEMAS (1925)
L’operació fou brillant (gran victòria espanyola). Mai havia sortit tan bé una expedició com aquesta,
tot i que tenia com antecedent la batalla de Galípoli o dels Dardanels (durant 1GM, anglesos i
francesos contra turcs).
Directori militar (de setembre de 1923 a setembre de 1925)
8.- OCUPACIÓ I PACIFICACIÓ DEL MARROC: ALHUCEMAS (1925)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 8.- OCUPACIÓ I PACIFICACIÓ DEL MARROC: ALHUCEMAS (1925)
Després d’unes quantes derrotes, l’exèrcit d’Abd-el-Krim va fugir i aquest es va lliurar a les tropes
franceses i no als espanyols. Els francesos enviaren Abd-el-Krim a l’illa de Reunión (devora de
Madagascar) durant deu anys i després, mentre el tornaven al Marroc, es va escapar i va fugir cap a
Egipte, on morí de mort natural.
Directori militar (de setembre de 1923 a setembre de 1925)
General Sanjurjo
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 8.- OCUPACIÓ I PACIFICACIÓ DEL MARROC: ALHUCEMAS (1925)
El general Sanjurjo, que va dirigir l’expedició, va rebre el títol de marqués del Rif.
Directori militar (de setembre de 1923 a setembre de 1925)
Miguel Primo de Rivera
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 8.- OCUPACIÓ I PACIFICACIÓ DEL MARROC: ALHUCEMAS (1925)
Després d’Alhucemas, el 1927, l’exèrcit espanyol va donar per acabada l’ocupació efectiva del territori,
el protectorat marroquí quedà una altra vegada en mans espanyoles i pacificat durant els 25 anys
següents.
Directori militar (de setembre de 1923 a setembre de 1925)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 13)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 8.- OCUPACIÓ I PACIFICACIÓ DEL MARROC: ALHUCEMAS (1925)
Amb aquesta victòria de 1925, la posició del dictador es veu reforçada i decideix realitzar un canvi
de govern i introduir civils (Directori civil).
Directori militar (de setembre de 1923 a setembre de 1925)
Directori civil (de setembre de 1925 a gener de 1930)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 14)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
Primo de Rivera du a terme una política “africanista”: amnistia als oficials sancionats pel desastre
d’Annual, torna l’ascens per mèrits de guerra, millora la dotació a les tropes del Marroc i no paren
els homenatges als militars africans.
9.- CONSEQÜÈNCIES DE LA POLÍTICA MILITAR (resum, qualque frase final d’acabament)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
És una etapa d’avanços en la guerra del
Marroc: el desembarcament d’Alhucemas
(1925), junt a l’ajuda de l’exèrcit francès, va
suposar una victòria molt important i la
rendició d’Abd-el-Krim, liquidant la guerra
al Marroc durant un temps.
9.- CONSEQÜÈNCIES DE LA POLÍTICA MILITAR
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
La política “africanista” i l’intent de reduir el nombre
d’oficials va provocar revoltes dels militars
peninsulars, especialment els artillers: alguns militars
(Weyler, Aguilera, ...), junt a polítics liberals i
republicans, preparen un colp anomenat Sanjuanada
(1926), que serà detectat i aturat pel govern.
9.- CONSEQÜÈNCIES DE LA POLÍTICA MILITAR
Francisco Aguilera y Egea (1857-1931). Militar i Ministre
de Defensa en el Directori de Primo de Rivera.
Valeriano Weyler (1838-1939)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC
La política “africanista” i l’intent de reduir el nombre d’oficials va provocar revoltes dels militars
peninsulars, especialment els artillers: alguns militars (Weyler, Aguilera, ...), junt a polítics liberals
i republicans, preparen un colp anomenat Sanjuanada (1926) que serà detectat i aturat pel govern.
Francisco Aguilera y Egea (1857-
1931). Militar i Ministre de
Defensa en el Directori de Primo
de Rivera.
9.- CONSEQÜÈNCIES DE LA POLÍTICA MILITAR
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC 9.- CONSEQÜÈNCIES DE LA POLÍTICA MILITAR
En 1929 hi ha un nou intent de colp militar democràtic protagonitzat pels artillers (Sánchez Guerra
a València) i el quarter de Ciudad Real: Primo de Rivera atura l’intent i dissol el cos d’artilleria.
Malgrat que la major part de l’exèrcit recolza Primo, una part important comença a sentir-se traïda
pel govern i pel propi rei, i alguns militars s’apropen a postures republicanes.
José Sánchez Guerra
(1859-1935)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (B3-T1)
ACTIVITAT PAU: Lectura de mapa sobre la guerra del Marroc (Barranco del Lobo, Annual, Alhucemas, Ceuta, Melilla). PAU: juny 2010, opció B; PAU: setembre 2012, opció A
(mateix mapa selectivitat 2012)
MAPA 14.- GUERRA DEL MARROC (model 15)
Recommended